![49330](https://static.dnevnik.ba/images/slike/2024/09/06/o_49330_1024.png)
Sudionici poziva raspravljaju o mogućoj isporuci krstarećih projektila Taurus Kijevu, što je kancelar Olaf Scholz do tada javno odlučno odbijao. Također se govori o obuci ukrajinskih vojnika te mogućim vojnim ciljevima, prenosi Index.
Kako su špijuni uspjeli prisluškivati njemačkog generala?
Skoro je ponoć u Singapuru. Visoki časnik Luftwaffea, njemačkog ratnog zrakoplovstva, nalazi se u svojoj hotelskoj sobi. Na službenom je putu kako bi se susreo s igračima iz obrambene industrije na najvećem azijskom sajmu zrakoplovstva. Imao je dug dan - ali još ne može u krevet.
Brigadni general Frank Gräfe mora obaviti poziv sa svojim šefom - zapovjednikom njemačkih zračnih snaga. Na liniji zvuči opušteno dok čavrlja s dvojicom kolega o sjajnom pogledu iz svoje sobe i o tome da se upravo vratio s pića u obližnjem hotelu u kojem se nalazi nevjerojatan bazen, piše BBC.
"Ne zvuči loše", komentirao je jedan od njih.
Napokon se javlja šef, general-pukovnik Ingo Gerhartz - počinje službeni dio razgovora. Tijekom sljedećih 40 minuta razgovaraju o vrlo osjetljivim vojnim pitanjima, uključujući raspravu o tome treba li Njemačka poslati krstareće rakete Taurus u Ukrajinu.
Ono što nitko od sudionika poziva ne zna je da ih se prisluškuje i da se njihov razgovor snima. Dva tjedna nakon poziva snimka je procurila na ruski državni kanal RT.
Njemačka je potvrdila da se poziv dogodio i da su ga presreli, kako vjeruju, ruski špijuni. "Curenje podataka" izazvao je, prema njemačkoj vladi, njihov čovjek u Singapuru.
Iako nije službeno imenovan, implicira se da je Frank Gräfe slučajno špijunima omogućio da prisluškuju poziv.
Razgovarali o slanju Taurusa u Ukrajinu
Ubrzo se njihova strogo povjerljiva rasprava proširila ruskim državnim medijima i odjeknula cijelim svijetom. Sadržaj poziva sada je dobro poznat.
Četiri sudionika raspravljala su o tome koje bi mete projektili Taurus njemačke proizvodnje mogli pogoditi ako bi kancelar Olaf Scholz ikada dopustio da ih se pošalje u Kijev - što je sporno pitanje u Njemačkoj.
Također su spomenute francuske i britanske isporuke oružja, uključujući vrlo osjetljivu sugestiju da je "nekoliko" članova britanske vojske navodno na terenu u Ukrajini.
"Nikad ne koristite hotelski internet ako želite obaviti siguran poziv"
Ali kako su špijuni uspjeli prisluškivati ovaj razgovor? Za sada sve upućuje na ljudsku pogrešku.
Prema njemačkim vlastima, "curenje podataka" se svelo na samo jednog sudionika koji se u razgovor uključio bilo preko svog mobitela ili hotelskog Wi-Fija. Točan način povezivanja "još se razjašnjava", rekla je Njemačka.
"Mislim da je to dobra lekcija za sve: nikad ne koristite hotelski internet ako želite obaviti siguran poziv", rekao je Miguel Berger, njemački veleposlanik u Velikoj Britaniji, za BBC.
Poziv se dogodio na popularnoj platformi WebEx, ali njemačke vlasti inzistiraju na tome da su dužnosnici koristili posebno sigurnu, certificiranu verziju.
Profesor Alan Woodward iz Centra za kibernetičku sigurnost Surrey kaže da WebEx pruža end-to-end enkripciju "ako koristite samu aplikaciju".
Ali korištenje fiksne telefonske linije ili hotelskog Wi-Fija moglo bi značiti da sigurnost više nije zajamčena - a ruski špijuni, kako se sada pretpostavlja, bili su spremni za napad.
"Vjerojatno je koristio mobitel, špijuni su koristili antene"
Profesor Woodward kaže da su špijuni "vjerojatno sjedili na rubovima Singapore Air Showa". Ako ste špijun, "kada imate takva okupljanja, uvijek se isplati sjediti na parkiralištu ili uzeti hotelsku sobu", kaže Woodward.
Rusi su, teoretski, mogli koristiti antene dugog dometa u kombinaciji s računalnim programima sposobnim uhvatiti lokalni mrežni promet.
"U suštini, to je kao da idete od vrata do vrata i tražite otključana. Na kraju nađete jedna", kaže Woodward.
Berlinski stručnjak za kriptografiju Henning Seidler vjeruje da je najvjerojatnija teorija da se operativac javio preko svog mobitela, a poziv je uhvatila špijunska antena koja također može proslijediti promet na glavnu, službenu antenu.
"Cijelo vrijeme samo slušaju razgovore i zapisuju sve što se prenosi", kaže.
"To je kao pecanje dinamitom. Samo bacite štap dinamita u jezerce i nakon toga vidite koja će riba isplivati. Ovo je bio njihov najsočniji ulov", kaže Seidler.
Bivši visoki vojni časnik: Ovo je signal sistemskog kvara
Vlada u Berlinu se potrudila opovrgnuti teoriju koja se pojavila nakon objave snimke da je ruski špijun jednostavno nazvao i ostao na liniji a da to nitko nije primijetio. Inzistiraju na tome da se sve svodi na pogrešku jednog čovjeka.
Špijuni su imali sreće, a Njemačka nije, tvrde.
Bivši visoki vojni časnik i član Bundestaga Roderich Kiesewetter jedan je od onih koji ne prihvaćaju da se ovo moglo dogoditi svakome.
Kiesewetter, koji je također radio u NATO-u i član je njemačke oporbene konzervativne stranke CDU, vjeruje da je "mirnodopski" način razmišljanja omogućio razvijanje osjećaja samodopadnosti u Berlinu.
"To bi mogla biti osobna pogreška. Međutim, to je signal sistemskog kvara", kaže Kiesewetter.
On također vjeruje da je Njemačka "laka meta" dijelom zbog "rasprostranjenog ruskog romantizma" koji datira iz Drugog svjetskog rata.
"Putin igra perfidnu igru na koju ne smijemo nasjesti"
No predstavnike njemačke vlade sve više iritiraju sugestije da su meki prema Rusiji, osobito zato što je Berlin donirao više pomoći u oružju Ukrajini nego bilo koja druga država u Europi.
Ministri također vjeruju da je Moskva namjerno objavila snimku na dan sprovoda oporbenog čelnika Alekseja Navalnog u namjernom pokušaju odvlačenja pažnje.
"Ruski predsjednik Vladimir Putin igra perfidnu igru na koju ne smijemo nasjesti", rekao je ovaj tjedan ministar obrane Boris Pistorius. Rusija nije ni potvrdila ni demantirala da njezina obavještajna služba stoji iza hakiranja.
Curenje ovog razgovora je dodatno razotkrilo njemačke podjele o tome treba li poslati projektile Taurus u Ukrajinu i potaknulo širu raspravu o obrambenim i sigurnosnim slabostima zemlje.
U Berlinu se nadaju da je doista došlo do jednokratnog curenja i da ovaj slučaj nije samo vrh ledene sante.
Dnevnik.ba