![<p>KBC Rebro</p>](https://static.dnevnik.ba/images/slike/2024/09/03/o_134981_1024.png)
Rezultate najvećeg europskog istraživanja otpadnih voda iz 2021. koje su proveli organizacija za epidemiologiju otpadnih voda SCORE i Agencija za droge EU-a na svom facebook profilu objavio je psihijatar i stručnjak za dualne poremećaje Klinike za psihijatriju Vrapče Ivan Ćelić.
Projekt je analizirao otpadne vode u 75 europskih gradova iz 23 zemlje Europske unije te Turske i Norveške kako bi se istražila ponašanja konzumenata droga. To je najveći broj zemalja koje su do sada sudjelovale, unatoč kontinuiranom problemu pandemije koronavirusa u razdoblju istraživanja.
Od Barcelone do Limassola i od Osla do Porta, studija je analizirala dnevne uzorke otpadnih voda tijekom jednotjednog razdoblja između ožujka i svibnja 2021. Otpadne vode od oko 45 milijuna ljudi analizirane su na tragove četiri ilegalna stimulansa: kokaina, amfetamina, metamfetamina i MDMA/ecstasyja te kanabisa.
Studija je ukazala na sveukupni porast detekcije četiri od pet ispitivanih droga jer je MDMA bila jedina droga kod koje je zabilježeno smanjenje u većini gradova.
Droge su bile ravnomjernije utvrđene na svim lokacijama istraživanja, sa svih pet supstanci pronađenih u gotovo svim gradovima. To se razlikuje od prethodnih godina kada su uočeni raznovrsniji geografski obrasci.
Kokain najčešči na zapadu i jugu Europe, Zagreb na 11. mjestu
Najnoviji podaci pokazuju da se kokain, iako je još uvijek najzastupljeniji u gradovima zapadne i južne Europe (osobito u Belgiji, Nizozemskoj i Španjolskoj), sve više nalazi u istočnoeuropskim gradovima, gdje je uočen porast.
U Zagrebu je dnevna potrošnja kokaina 548.62 mg na 1000 stanovnika i po tome je 11. u Europi.
Metamfetamin je tradicionalno bio koncentriran u Češkoj i Slovačkoj, a sada je ta droga prisutna u Belgiji, Cipru, istočnoj Njemačkoj, Španjolskoj, Turskoj i nekoliko sjevernoeuropskih zemalja.
Rezultati analize otpadnih voda pokazali su i da je razina koncentracije metabolita amfetamina dalje varirala po gradovima, s najvećim opterećenjem prijavljenim u gradovima na sjeveru i istoku Europe, a znatno nižim razinama u gradovima na jugu.
U Zagrebu se dnevno potroši 151.41 mg na 1000 stanovnika što ga svrstava na 12. mjesto u Europi po dnevnoj potrošnji amfetamina.
Što se tiče kanabisa najveće količine njegovih metabolita pronađene su u gradovima u Hrvatskoj, Češkoj, Španjolskoj, Nizozemskoj, Sloveniji i Portugalu.
Čini se da su ograničenja zbog covida manje utjecala na uporabu nego kod drugih droga. Gotovo polovica gradova koji su analizirali metabolite kanabisa prijavila je povećanje količine kanabisa. Tako se u Zagrebu dnevni potroši 132.9 mg kanabisa na 1000 stanovnika po čemu je četvrti u Europi.
MDMA je jedina droga čiji su metaboliti manji u većini proučavanih gradova jer je gotovo dvije trećine gradova prijavilo smanjenje opterećenja u 2021., vjerojatno zbog zatvaranja mjesta za noćni život tijekom pandemije, gdje se ta droga često konzumira.
Najveće količine MDMA pronađene su u gradovima u Belgiji, Njemačkoj, Nizozemskoj, Švedskoj i Norveškoj.
Zagreb je na 14. mjestu u Europi s dnevno potrošenih 28.26 mg MDMA na 1000 stanovnika, pokazala je studija.
Studija je otkrila da postoje i razlike između gradova u istoj zemlji, što se dijelom može objasniti njihovim različitim društvenim i demografskim karakteristikama. U većini zemalja koncentracija metabolita je bila veća u velikim gradovima.
Analiza je pokazala i da da se u više od tri četvrtine gradova tipično rekreativne droge, kokain i MDMA, više koriste vikendom nego radnim danima Metaboliti ostale tri droge bili su ravnomjernije raspoređeni tijekom tjedna.