![<p>Ministar Konaković i Kalid bin Abdulaziz Al-Falih u Rijadu</p>](https://static.dnevnik.ba/images/slike/2024/08/26/o_134814_1024.jpg)
Washington i Rijad sklopili su sporazum o petrodolaru 8. lipnja 1974. godine, nakon naftne krize i američkog napuštanja "zlatnog standarda", podsjećaju u Nasdaqu.
Saudijska Arabija obavezala se tada prodavati naftu na inozemnim tržištima u dolarima i ulagati višak prihoda u američke državne obveznice. SAD je pak Saudijskoj Arabiji obećao vojnu potporu i zaštitu, pišu analitičari Nasdaqa.
Dogovor je bio od koristi i saudijskoj i američkoj strani, zaključuju u Nasdaqu. SAD je osigurao izvor nafte i tržište za svoj dug, a Saudijska Arabija jamstvo za ekonomsku i nacionalnu sigurnost.
SAD se u međuvremenu probio u skupinu vodećih svjetskih proizvođača nafte, zahvaljujući ponajprije procvatu proizvodnje iz škriljaca, a Saudijska Arabija nastoji smanjiti udio nafte u domaćem gospodarstvu i proširiti njegovu bazu na sektore poput turizma i prometa.
Dolar danas ima status vodeće svjetske rezervne valute, s udjelom u deviznim pričuvama od 58,4 posto u 2023. godini, prema nedavnom izvješću Europske središnje banke (ECB).
Dnevnik.ba