![<p>Napad na Poltavu</p>](https://static.dnevnik.ba/images/slike/2024/09/03/o_134982_1024.png)
Tjedan nakon početka invazije u Ukrajini, Rusija je s vojnom kolonom dugom 40 milja krenula prema Kijevu sa sjevera. Međutim, konvoj oklopnih vozila i kamiona za opskrbu zaustavio se u roku od nekoliko dana, a ofenziva je propala, dobrim dijelom zbog serije noćnih zasjeda koje je izveo tim od 30 ukrajinskih specijalaca i operatera dronova na četverotočkašima.
Dok Zapad isporučuje tisuće protutenkovskih i protuzračnih projektila i druge vojne opreme, Aerorozvidka je primorana pribjeći “crowdfunding” financiranju i mreži osobnih kontakata kako bi nabavila komponente kao što su napredni modemi i termovizijske kamere, a izvozne kontrole to čine još težim.
Zapovjednik jedinice, potpukovnik Jaroslav Hončar, govorio je za Guardian o zasjedi u blizini grada Ivankiva pomoću kojeg je zaustavljena ogromna, teška ruska ofenziva. Rekao je da su se ukrajinski borci na četverotočkašima mogli noću približiti ruskoj koloni koja je napredovala vozeći se kroz šumu s obje strane puta, koji vodi južno prema Kijevu iz pravca Černobila.
Ukrajinski vojnici su bili opremljeni naočalama za noćno promatranje, snajperskim puškama, daljinski detoniranim minama, dronom opremljenim termovizijskim kamerama i osposobljeni za bacanje malih bombi od 1,5 kg.
“Ova jedna mala jedinica u noći je uništila dva-tri vozila na čelu ovog konvoja, koji se nakon toga zaglavio. Tu su ostali još dvije noći i nakon toga su uništili još mnoga vozila”, rekao je Hončar.
Rusi su razbili kolonu na manje jedinice kako bi pokušali napredovati prema glavnom gradu Ukrajine, ali je isti jurišni tim bio u stanju izvršiti napad na skladište zaliha te Rusima osakatio sposobnost da napreduju. Hončar je izjavio da je prva grupa ruskih snaga ostala bez grijanja, nafte, bombi i plina.
“I sve se to dogodilo zbog rada 30 ljudi”, rekao je.
Jedinica Aerorozvidka također tvrdi da je pomogla u porazu ruskog zračnog napada na aerodrom Hostomel, sjeverozapadno od Kijeva, prvog dana rata, koristeći bespilotne letjelice za lociranje, ciljanje i granatiranje oko 200 ruskih padobranaca skrivenih na jednom kraju aerodroma.
“To je u velikoj meri doprinijelo tome da ovaj aerodrom nisu mogli koristiti za daljnji razvoj svog napada”, rekao je potporučnik Taras, jedan od Hončarovih pomoćnika.
Nisu svi detalji ovih tvrdnji mogli biti neovisno provjereni, ali su dužnosnici američke obrane rekli da su ukrajinski napadi doprinijeli zaustavljanju oklopne kolone oko Ivankiva. Ogromna količina zračnih snimki borbe koje su objavili Ukrajinci naglašavaju važnost dronova za njihov otpor.
Jedinicu su pokrenuli mladi Ukrajinci s fakultetskim obrazovanjem koji su bili dio pobune na Majdanu 2014. godine i dobrovoljno su se prijavili da iskoriste svoje tehničke vještine u otporu protiv prve ruske invazije na Krim i regiju Donbas. Osnivač, Volodymyr Kochetkov-Sukach, bio je investicijski bankar koji je poginuo u akciji 2015. u Donbasu.
Rusi mogu pratiti elektronski potpis drona i brzo napasti minobacačem, tako da ih timovi Aerorozvidke moraju pokrenuti i pobjeći s mjesta događaja.
Hončar je bivši vojnik koji je postao konzultant za IT marketing, a nakon ruske invazije se ponovno vratio u vojsku. Taras je bio konzultant za menadžment koji se specijalizirao za prikupljanje sredstava za jedinicu i pridružio se na puno radno vrijeme kao borac tek u veljači.
U svojim ranim danima jedinica je koristila komercijalne dronove za nadzor, ali njen tim inženjera, softverskih dizajnera i entuzijasta dronova kasnije je razvio vlastite dizajne.
Napravili su niz nadzornih bespilotnih letjelica, kao i velike strojeve s osam rotora od 1,5 metara sposobne da bacaju bombe i protutenkovske granate na raketni pogon, te kreirali sustav pod nazivom Delta, mrežu senzora duž crta fronta koji su ulazili u digitalna karta kako bi zapovjednici mogli vidjeti neprijateljske pokrete. Sada koriste satelitski sustav Starlink, koji je isporučio Elon Musk, za prijenos podataka uživo ukrajinskim artiljerijskim jedinicama, omogućavajući im da se usmjere na ruske ciljeve.
Dnevnik.ba